2016.04.04. 09:45
Mit kell tenni a földeken? - A gabonafélék már most igénylik a szakszerű gyomvédelmet
Az elmúlt hetek viszonylag szárazabbra fordult időjárása miatt jelentősen csökkent a vízzel, kisebb "tavakkal” borított szántók területe.
A Vas megyei utakon is egyre gyakrabban találkozunk műtrágyát szállító kamionokkal, traktorokkal, a mezőn is elindult a tápanyag-utánpótlás, a fejtrágya szórása a gabonaféléken. Az elmúlt év és az idei eddigi tavasz csapadékos időjárása újra jelzi számunkra azt, hogy nem volt szerencsés az elmúlt évtizedekben az akkor még rétként és legelőként kiválóan használható területeket szántóvá tenni. Ahogy (sajnos) az állatállomány csökkent, valamint ahogy az állami támogatások a szántók művelését preferálták, úgy csökkent a gyep területe megyénkben is. Amíg 1980-ban a gyepterület 35 ezer hektár volt, 2000-re ez már 22 ezer hektárra apadt. Érdekes módon a szántónk területe is csökkent ez időszak alatt, viszont igen jelentősen növekedett a művelésből kivont terület, mely 25 ezer hektárral több.
A művelésbe vont rét-legelő területek egy része pár száz évvel ezelőtt még mocsár volt, és csak a folyamatos klímaváltozásnak köszönhetően lehetett művelésbe vonni. Példaként említem a 8-as főút megyehatártól Somló-hegy felé tartó részét, ahol még ma is áll a víz, benne műveletlen tarlóterületekkel. Ez a terület az 1800-as években még nagyrészt járhatatlan mocsár volt.
A legkésőbb elvetett őszi búzák is szépen sorolnak, kezdik behozni a keléskori hátrányukat. Az időben elvetett őszi kalászosokat szemlélve szépen bokrosodó és egyre jobban zöldülő őszibúza-területeket lehet látni. Sajnos mind a búzán, de most még intenzívebben az őszi árpa levelein is megjelentek már a levélbetegségek első tünetei (pyrenophora, helminthosporium, septoria) így a tavaszi gombaölőszeres kezelések nem maradhatnak el. Külön felhívom a figyelmet arra, hogy a 2004-es óriási sárgarozsda-fertőzés megismétlődhet, ma már egyre több táblán és növényen lehet megtalálni a betegség tüneteit!
A védekezést jó eredménnyel elvégezhetjük az epoxikonazol+fenpropidin, tebukonazol+prokloráz és a propokonazol+ciprokonazol kombinációkkal. Ahol viszont a Pyrenophora jelenléte és fertőzése az erősebb, ott szükséges a strobilurinok bevetése is, így a piraklostrobin+epoxikonazol vagy az azoxistrobin+ciprokonazol használata javasolt. Az őszi árpa lombvédelme egy kezeléssel nem lesz jól megoldható.
A kalászosok gyomviszonyait tekintve szembetűnő, hogy az előző évekénél nagyobb területen végeztek gyomirtást az ősszel. Szépek, tiszták azok a táblák, ahol az izoproturon+diflufenikan kombinációt használták.
Ahol a gyomirtás tavaszra maradt, már most szembetűnő a gyomborítottság, amely azonnali beavatkozást igényel. Kiváló eredményt érhetünk el a tritoszulfuron+floraszulam vagy a triaszulfuron+dikamba kombinációkkal.
Megyénk jellemző gyomnövénye a nagy széltippan, amely a savanyú területek egyik jelzőnövénye. Ha nem vesszük ki a gabona állományából, igen jelentős termés- és minőségi veszteséget fog okozni. Tavasszal is használható az izoproturon, valamint a szulfoszulfuron hatóanyag. Vannak területeink, ahol további gyomnyomást okoz az ecsetpázsit is a széltippan mellett, mivel csak később tudunk a táblák egy részén felvonulni: meg fognak erősödni a gyomok: a pinoxaden+floraszulam+cloquintocetmexyl javasolható, mint eredményes technológia.
Idén is kedvezőtlen hatása lesz a téli fagymentes időszakoknak a kártevők és kórokozók elleni védekezésnél, hiszen a természetes mortalitás elmaradt, így erős fertőzésekre kell felkészülnünk.
További tény, hogy a növényvédő szerek az idén sem lesznek olcsóbbak. Egyre gyakoribbak az úgynevezett „csomagajánlatok", amikor különböző szereket együtt kínálnak, amelyek így olcsóbbak, mint ha külön-külön vásárolnánk meg őket.